Még nincs nálunk fiókod?
Regisztrálj itt!Szabadidő
Az „arany állam” becenév a kaliforniai aranyláz idejéből, a 18. század közepéről származik. Kalifornia elképesztően sokszínű: több mint 1300 kilométernyi homokos óceánpart, ikonikus metropoliszok, végtelen vadon és káprázatos természeti sokszínűség, lélegzetelállító látványt ígérő Pacific Coast Highway, vagyis a nyugati part vonalát követő híres egyes számú autóút, és a sivatagi „Halál-völgy” a Death Valley, a kontinens legszárazabb és legforróbb nemzeti parkja.
A kaliforniai látnivalók között a legismertebbek az olyan világhírű látványosságok, mint a Golden Gate híd San Franciscóban, a Mount Lee oldalában álló Hollywood felirat vagy az olyan hatalmas nemzeti parkok, mint amilyen a Yosemite. A nagyvárosi látképek, épületek sokunknak ismerősek filmekből, sorozatokból, de a napsütötte tengerpartok mellett első osztályú síterepeket is találunk a Magyarországnál négyszer nagyobb tagállamban. Következzen 14+1 meglepő érdekesség!
1. Egy kis földrajz: ha Kalifornia független állam lenne, a Föld ötödik legnagyobb gazdaságaként tartanánk számon. Kalifornia egy úgynevezett „kisebbségi többségű állam”. A lakosság közel 60 százaléka ázsiai, latin-amerikai, amerikai őslakos vagy más népcsoporthoz tartozik. A kaliforniaiak mintegy negyede még az USA-n kívül született. Minden nyolcadik amerikai kaliforniai. A kaliforniaiak csaknem fele Los Angeles-ben és környékén lakik, amelynek területe nagyjából egynegyednyi Dunántúl. Nem csoda, hogy autó nélkül az élet elképzelhetetlen errefelé.
2. Kalifornia az egyetlen olyan amerikai állam, amely egyszerre adott otthont nyári és téli olimpiának – Los Angeles 1984-ben és Squaw Valley 1960-ban – és 2028-ban ismét L.A. lesz a házigazda.
3. Évente mintegy 500 ezer szeizmikus rengést regisztrálnak. Bár ezek többsége szinte észrevehetetlen, vannak, akik szerint a Szent-András törésvonal mentén bármikor jöhet egy minden eddiginél nagyobb földrengés, ami kettészakítja és részben a tengerbe süllyeszti Kaliforniát…
4. Kalifornia napsütötte dombjainak köszönhetjük az amerikai bortermelés mintegy 90 százalékát. A mediterrán éghajlatú San Pablo-öböltől északra fekvő Napa-völgy klímája ideális az olyan szőlőfajtáknak, mint a Chardonnay, a Sauvignon Blanc, a Zinfandel és a Cabernet Sauvignon. Ez utóbbi kettő jellemzően tölgyfahordókban érlelődik kiváló borrá.
Meglepő, de a híres kaliforniai szőlőtermesztés és borkultúra, egy magyar utazónak köszönhető. Bő másfél évszázada Haraszthy Ágoston gyakran megfordult a San Franciscó-i öböl környékén, alkalmas bortermő vidéket keresve. 1857-ben jutott el a Sonoma-völgybe, ahol 226 hektáron létesített szőlőültetvényt. Az itt létrehozott, mai napig aktív borászatát Buena Vistának nevezte el. (Magát pedig Buena Vista grófjának.) Haraszthy meg volt róla győződve, hogy ezen a vidéken olyan minőségű szőlőt lehet termeszteni, amelyekkel a gazdák a legnevesebb európai borokkal is versenyre tudnak kelni. 1861-ben hazalátogatott Európába és több, mint 300 szőlőfajtával tért vissza Kaliforniába.
Egy csapásra az ő szőlője és vörösbora lett a leghíresebb, legnépszerűbb. 1850 márciusában San Diego megye első seriffjévé választották. Egy évvel később a terület első képviselőjeként beválasztották a kaliforniai népgyűlésbe.
5. Tudsz kaliforniaiul? A kaliforniai angol nem jelent problémát az iskolában angolul tanuló európaiak számára, de van néhány olyan sajátossága, amely annyira megkülönbözteti ezt a dialektust a többi amerikai akcentustól, hogy a nyelvérzékenyek könnyen észrevehetik. A kaliforniai angolnak sok saját kifejezése és nyelvi jellegzetessége van. A jelenlegi tipikus kaliforniai szlengkifejezések közé tartoznak a gnarly ("durva"), hella ("nagyon"), stoked ("lelkes"), legit ("igazi"), for real ("komoly"), butthurt ("ok nélküli idegesség") és az industry ("a hollywoodi film- és televíziós üzletág"). Az a kaliforniai furcsaság, hogy a „kind of” és „like” kifejezéseket túlzottan használják ("she has kind of like a schoolgirl crush on him"), és a kijelentő mondatokat kérdő mondatokhoz hasonlóan, emelkedő hangnemben fejezik be, ami mára az egész országban elterjedt.
Kaliforniában nagyobb a nyelvi sokszínűség, mint bármely más államban: az itt élők közül sokan az angolon kívül 16 különböző más nyelvet beszélnek anyanyelvükként. A kaliforniaiak csaknem 26 százaléka spanyol anyanyelvű, további 6 százalék az ázsiai nyelvek (pl. kínai, koreai, vietnámi) aránya, amelyek különösen elterjedtek a San Francisco-öböl környékén.
6. Hőségturisták a Halál-Völgyében. Kalifornia legkeletibb részén, Los Angelestől 400 kilométerre található a Death Valley Nemzeti Park, amely Észak-Amerika legmélyebb pontja és a világ egyik legforróbb helye. A Furnace Creek-i látogatóközpontban óriási kijelző mutatja az aktuális hőmérsékletet. A nyári 52 fok megszokott, a rekordhőmérsékletet 1913 júliusában mérték itt – ez volt az elképesztő 56,6 Celsius-fokos rekord. Elviselhetetlen? Az, de sokaknak bakancslistás tétel, hogy legyen innen is egy szelfijük…
7. A világ mandulatermelésének mintegy 75 százaléka Kaliforniából származik, és itt termelik a világon legtöbb epret is – évente több mint 1 millió tonnát. Mindkettő igen vízigényes, a változó klíma miatt termesztésük ezért egyre nagyobb kihívás.
8. Az osztrák testépítő és filmsztár, Arnold Schwarzenegger 2003 és 2011 között Kalifornia kormányzója volt. Sürgette a globális felmelegedés elleni küzdelmet, ugyanakkor 28 milliárdos hiányt halmozott fel, és végül lemondott. Mentségére szóljon, hogy hivatali idején nem tartott igényt a kormányzóságért őt megillető évi 175 ezer dolláros fizetésre.
9. A kaliforniai partvidék számos kereskedelmi állomását a híres orosz felfedező, Vitus Bering alapította, akiről az általa felfedezett Bering-tengert is elnevezték. Az Orosz Birodalomnak nem voltak eszközei arra, hogy ilyen távoli területeket megtartson, ezért a telepesek végül hazatértek.
10. A Kaliforniai Köztársaság vagy más néven „Medve Zászló Köztársaság”, egy szakadár állam volt, amely 1846-ban 25 napig irányított egy területet San Franciscótól északra, a mai Sonoma megye területén és környékén. A kísérlet a hadsereg bevonulásával véget ért, ám a medve azóta is ott van az állam hivatalos zászlaján.
11. Az állam egyik legkülönlegesebb szeglete a Vandenberg Air Force Base, az Egyesült Államok nyugati parti űrbázisa. A 403 négyzetkilométeren eltrerülő komplexum jelenleg 16 indítóállomással rendelkezik, és egy majd 5 km-es kifutópályával. Az 1941-ben alapított bázisról manapság szinte hetente indulnak Elon Musk űrcégének, a SpaceX rakétái. A Vanderberg korábban rakétakísérleti központként és az amerikai légierő bázisaként működött. Innen száll fel az amerikai hadsereg egyik legtitkosabb fejlesztése is, az X-37B is, amely 270 napig képes keringeni a Föld körül, és meg nem határozott feladatok elvégzésére telepítik az űrbe. Ez az első olyan amerikai űrrepülőgép, amelyet robotpilóta vezet. Az űrbázis jelenleg nem, illetve csak különleges engedéllyel látogatható. A közeli kisváros, Lompoc azonban számos megfigyelőpontot kínál a kilövést és a visszatérő egység landolását élőben látni kívánók számára.
12. San Franciscoban találjuk el az Egyesült Államok első, teljesen önvezető robottaxi szolgáltatását. A Waymo a google fejlesztéseként és részeként indult, tíz éve azonban abból kiválva, immáron önálló cégként működik. Sok-sok év és többmillió tesztkilométer megtételét követően 2020 októberétől a Waymo az első cég az államokban, ami teljesen önvezető – azaz a volánnál ülő biztonsági, vagy tartaléksofőr nélküli – taxi szolgáltatást kínál. Mára teljesen megszokott látványnak számítanak San Francisco utcáin a vezető nélküli autók, amelyek az embereknél kétszer biztonságosabbak a statisztikák szerint.
13. Az egyik legkülönlegesebb látnivaló a Kalifornia legdélnyugatibb városában, San Diegóban horgonyzó USS Midway anyahajó. Azt, hogy miért mondják, hogy Amerikában minden sokkal nagyobb, a 296 méter hosszú úszó városon érthetjük meg csak igazán. Végigjárva a fedélzeti szinteket bepillantást nyerhetünk a hajó egykori legénységének mindennapjaiba, és testközelből ismerkedhetünk meg a Top Gun világával: harci helikopterekkel és vadászgépekkel.
14. A Hollywoodi hírességek sétányán (Walk of Fame) találkozik a hírnév és a csillogás. A csillagokkal ékesített különleges utcán olyan híres emberek nyomdokait követhetjük, akik a szórakoztatóipar egykori vagy jelenlegi ikonjaként a világ figyelmét magukra vonták. A sétányon a film, a televízió, a rádiózás, a zeneipar és a színházművészet alkotóinak nevei sorakoznak. Megtaláljuk Walt Disney, Roger Moore, Elizabeth Taylor, Mickey egér, John Lennon vagy épp Snoop Dogg csillagát, aki a west coast hip-hop műfaj egyik leghíresebb ikonjaként, karakterisztikus hangjával és megjelenésével vált világhírűvé. Az első csillagot 1960. február 9-én helyezték el, Joanne Woodward Oscar-díjas színésznő nevével. Ezzel kezdetét vette egy immáron 65 éves tradíció, amelynek köszönhetően mára több mint 2750 csillag, köztük 19 magyar híresség neve ragyogja be ezt a kedvelt sétautat.
+1. A jól ismert Hollywood felirat elemei körülbelül 14 méter magasak és együtt 137 méter hosszúak. A 220 tonnás szerkezetnek eredetileg semmi köze nem volt az álomgyárhoz; 1923-ban, amikor egy ingatlanközvetítő cég – akkori áron – 21 ezer dollárból felállíttatta, parcellázást hirdetett az abban az időben még elhagyatott és kieső környéken.
A betűket fehér fémlemezek formázzák, amelyeket egy régi telefonoszlopokból, csövekből, vezetékekből fából készült állványzatra erősítettek és 4000 izzóval világítottak meg. Eredetileg a Hollywoodland felirat állt a hegy tetején, de 1949-ben az utolsó négy betűt elbontották.
![](/generated/cikkek/a-fold-legforrobb-helyei_400.png)
![](/generated/cikkek/a-vilag-legveszelyesebb-munkahelyei_400.png)
![](/generated/cikkek/a-legbizarrabb-muzeumok-a-foldon_400.png)